Artimuosiuose Rytuose atsirado pirmieji miestai. Ir nors iš tos žiliausios senovės mažai kas beliko (įspūdingiausi pastatai, tokie kaip Babilono sodai, virto dulkėmis), vėlesnių Artimųjų Rytų civilizacijų – egiptiečių, persų, nabatėjų – pastatyti didingi miestai ir šiandien stebina milijonus lankytojų.
Gizos piramidės
Vieta: Egiptas
Egipto piramidės! Sunku net sugalvoti, nuo kur pradėti pasakoti, nes pamėginus suvokti daugybę faktų apie jas nugara eina pagaugais.
![Saulėlydis virš Gizos piramidžių](http://augustinas.net/wp-content/uploads/KoronavirusasEgiptasGiza20201003_171718-633x356.jpg)
Saulėlydis virš Gizos piramidžių
Piramidžių amžius. 5000-4000 metų. Pagalvokite – nuo tų piramidžių pastatymo iki Romos Imperijos praėjo daugiau laiko, nei nuo Romos Imperijos iki šiandien! Kai prieš ~2200 metų senovės graikų išminčiai įtraukė Gizos piramides tarp Septynių pasaulio stebuklų, jau tada jos buvo dviem tūkstantmečiais senesnės už visus likusius šešis. O dabar beliko vienintelės, kurios dar stovi! Paskutinis konkurentas nugriuvo prieš 600 metų…
![Gizos piramidės](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasGizaPiramides-633x356.jpg)
Gizos piramidės iš panoraminio taško, nuo kurio jos matosi viena linija (kiekvienas Gizos arklininkas ar kupranugarininkas siūlo ten vežti)
Piramidžių dydis. Cheopso piramidė Gizoje 3800 metų buvo aukščiausias planetos pastatas – kai joks pastarųjų metų statinys šio titulo neišlaikė ilgiau kelių dešimtmečių. Lietuvoje tokio aukšto pastato (ne TV bokšto ar kamino) iki šiol nėra.
Piramidžių mistika. Tai, kad žmonija ištisus tūkstantmečius nepakartojo nieko panašaus, iki šiol skatina teorijas apie jas pastačiusius magus ar ateivius. Juk jos tiesiog kitokios nei visa kita, statyta senovėje, Viduramžiais, net naujaisiais laikais.
![Cheopso piramidė ir Sfinksas, dalis mirusiajam faraonui skirtos šventyklos](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasGizaSfinksas2-633x356.jpg)
Cheopso piramidė ir Sfinksas, dalis mirusiajam faraonui skirtos šventyklos
Daug „Senovės pasaulio“ paveldo žavi vien todėl, kad senas (pvz. gerokai nusivyliau Stounhendžu), bet Egipto piramidės priblokštų kada bebūtų pastatytos. Net jei nūdienos dangoraižiai aukštesni, nė vienas jų nėra tiek ištįsęs dar ir į plotį. Ir tie iš dykumos styrantys dirbtiniai akmeniniai kalnai ir šiandien toks pat magiškas vaizdas, kaip ir prieš 1000 ar 3000 metų.
Kiekviena piramidė – Egipto faraono kapas. Tų „dirbtinių kalnų“ viduriuose nutiesti slapti koridoriai, o kažkur giliai (gal aukštai, o dažniausiai išvis po žeme) – salė su valdovo sarkofagu. Šiandien daugelis koridorių atverti turistams ir leistis į juos – unikali patirtis, kokios kitur pasaulyje nerasi. Laiptai žemyn, tada tiesiai, tada vėl į viršų, pro “netikrus kapus” plėšikams apgauti… Ne kartą spraudžiausi susilenkęs, tegalėjau lipti žemyn atatupstas, ne vienas šikšnosparnis atsitrenkė į kūną, sunkiai nusakomas “piramidžių dvokas” stiprėdavo su kiekvienu metru, o ryte gerokai skaudėdavo kojų raumenis. Bet pasiekti galutinį tašką 5 milijonų tonų akmenų apsupty – magiška!
![Cheopso piramidės didžioji galerija](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasGizaPiramidesVidus-633x356.jpg)
Cheopso piramidės didžioji galerija
Visos Egipto piramidės stūkso vakariniame Nilo krante – mirusiųjų krante – anapus senovės Egipto sostinės Memfio. Tas “Gyvųjų” miestas sunyko kaip ir visi jo gyventojai, o mirusiųjų miestas – liko.
Ir iš visų Egipto piramidžių kompleksų (kuriuose iš viso stūkso per 100 piramidžių) pats garsiausias – Gizoje, kur stovi ir dvi aukščiausios (Cheopso, 139 m ir Chafrės, 137 m). Aplink išsidėstęs ištisas turistinių viešbučių ir restoranų miestelis, o jei kokia ekskursija „veža prie Egipto piramidžių“, tai beveik visada – būtent (dažniausiai – vien tik) į Gizą. Nes tai – pati „piramidžių eros“ viršūnė.
![Piramidė virš šiuolaikinio turistų miestelio (Giza)](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasGizaMiestelis-633x356.jpg)
Piramidė virš šiuolaikinio turistų miestelio (Giza)
Skaityti daugiau: Piramidės ir Kairas – Egipto širdis ir pažiba
Petra
Vieta: Jordanija
Jei galvojate, kad visi senovės miestų griuvėsiai – savaip panašūs, tai Petroje nuomonę pakeisite. Šis nabatėjų civilizacijos senovės miestas Petra pietų Jordanijoje – unikalus, tarsi iš kito pasaulio.
![Vienas Petros priešistorinio miesto kapų.](http://www.augustinas.net/Nuotraukos/JordanijaPetraFasadas.jpg)
Vienas Petros priešistorinio miesto kapų Jordanijoje.
“Rožinis miestas, perpus tiek senas kiek pats laikas” – taip jį 1812 m. praminė atradę šveicarai, amžiams įrašydami į romantiškas keliautojų fantazijas. Eidamas į jį pagrindiniu keliu tarp dviejų aukštų uolų, regėdamas jose iškaltus puošnius it rūmų fasadus (iš tikro ten – kapai), tikrai gali pasijausti kaip maginės fantastikos kūrinyje ar pasakoje.
Slegiantis pagrindinis įvažiavimo kelias į Petrą.
Manoma, kad iš nabatėjų kilo arabai. VII a. priėmę islamą jie užkariavo kaip niekad didelius ir turtingus plotus (nuo Ispanijos iki Indijos), tad Jordaniją pamiršo. Jei kokį miestą sugriaudavo žemės drebėjimas – jis nebebūdavo atstatomas, o aplinkinėse dykumose liko gyventi tik klajokliai beduinai.
Kapas oloje Petroje.
Skaityti daugiau: Jordanija – dykuma, persunkta istorijos
Luksoro mirusiųjų slėniai
Vieta: Egiptas
Supratusi, kad piramidės ne tik primena apie mirusiojo galią, bet ir kvieste kviečia kapų plėšikus, Egipto aukštuomenė puolė laidotis kuo slaptesnėse vietose, po žeme: kapai iškasti, tuomet užmūryti, užversti akmenimis, kartais dar įrengus „netikrų“ sarkofagų plėšikams klaidinti (tegul randa tuščią ir galvoja, kad prieš juos jau apsilankė kiti plėšikai). Ir nuostabiai išpuošti – ir tas menas puikiai išliko per 3000 metų, nes po žeme juk jo nesunaikino saulė, lietus.
Pagrindinis toks nekropolis (be konkurencijos) vakariniame Nilo krante Luksore, anapus tuometinės Egipto sostinės.
Atokiausi ir turtingiausi Luksoro kapai – Karalių slėnyje, kur laidoti faraonai. Deja, nepaisant visos atsargos, jų kapus irgi išplėšė: daugelį net ne pavieniai plėšikai, o Egipto šventikai, kuriems po daugybės šimtmečių užmirštų faraonų kapai tapo tikrąja to žodžio prasme aukso kasykla. Neišplėštas liko vienas kapas – Tutanchamono. Ten palaidotą vos 20 metų amžiaus mirusį faraoną visi buvo pamiršę. Kapą 1922 m. atrado anglų archeologas Hovardas Karteris. Ir štai dabar Tutanchamonas bene garsiausias iš faraonų.
![Faraono kape](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasLuksorasKaraliuSlenis2-633x356.jpg)
Faraono kape
Tutanchamono kapo lobiai dabar – Egipto muziejuje Kaire, tad ir tas kapas – tuščias. Tačiau faraonų kapuose žavi ne įkapės, turėjusios padėti jiems pomirtiniame gyvenime, o požemiuose puikiai išlikę piešiniai, kuriuose taip vaizdžiai parodyta, kas tame pomirtiniame gyvenime laukia.
Egiptiečiai tikėjo, kad štai, atlikus „burnos atvėrimo“ ritualą kruopščiai preparuota mumija atgaus pojūčius ir keliaus į amžinąjį gyvenimą. Ten siela klestės tol, kol mumija kape nesuges, ir kol kas nors dar minės mirusiojo vardą. Dalį mumijų plėšikai sunaikino (kad jų nepersekiotų išplėštų kapų šeimininkų dvasios), tačiau savo vardų amžinumą faraonams pavyko užsitikrinti: šiandien jų vardus mini daugiau žmonių, nei jiems gyviems esant! Juk visame Senovės Egipte tegyveno 1,5-3 mln. žmonių, o dabar vien turistų į Egiptą kasmet atvyksta 12 mln.! Ir tikrai: garsiausi tie faraonai, kurių kapai – įspūdingiausi, o ne tie, kurie valdė geriausiai.
![Giliai įrėžti hieroglifai ir reljefai Medinet Habu šventykloje Luksoro vakariniame krante. Būdavo svarbu įrėžti kuo giliau, kad būtų kuo sunkiau ištrinti - nes dažnai būsimi faraonai trindavo iš istorijos savo pirmtakus ar net "pasiimdavo" jų statulas tiesiog pakeisdami išraižytą vardą į savąjį (kadangi Egipte kone visi žmonės vaizduoti beveik vienodai, tai buvo paprasta)](http://augustinas.net/wp-content/uploads/KoronavirusasEgiptasLuksoras20200926_134614-633x356.jpg)
Giliai įrėžti hieroglifai ir reljefai Medinet Habu šventykloje Luksoro vakariniame krante. Būdavo svarbu įrėžti kuo giliau, kad būtų kuo sunkiau ištrinti – nes dažnai būsimi faraonai trindavo iš istorijos savo pirmtakus ar net “pasiimdavo” jų statulas tiesiog pakeisdami išraižytą vardą į savąjį (kadangi Egipte kone visi žmonės vaizduoti beveik vienodai, tai buvo paprasta)
Iš viso Egipto būtent faraonų kapai labiausiai pranoko lūkesčius. Nes jei piramides ar šventyklas nuo mažens buvau matęs nuotraukose ir daugmaž žinojau, ko tikėtis, tai jokia nuotrauka negali perteikti faraonų kapų. Juk į ją tilps tik vienas ar keli piešiniai. Tuo tarpu faraonų kapuose yra ištisi tuneliai tokių pat spalvingų, ir ištisi kapinynai tokių kapų. Dykumų klimatas ir požemiai puikiai išsaugojo 3000 metų senumo dažus.
Valdovų laidojimo tradicijomis sekė ir Egipto aukštuomenė atskirame kilmingųjų kapų slėnyje (kapai mažesni, bet irgi didingi). Taip laidotos ir mylimiausios faraonų žmonos karalienių slėnyje (pačiam didingiausiam – Nefertari kapui – ir daugelio faraonų amžinojo poilsio vietos neprilygsta).
![Karalienės Nefertari kape](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasLuksorasNefertariKapas2-633x356.jpg)
Faraonienės Nefertari kape
Kapus įrenginėjo puikiausi Egipto amatininkai apgyvendinti specialiai pastatytame Deir El Medinos miestelyje, kurio griuvėsiai – viena retų galimybių pažvelgti į eilinių senovės egiptiečių gyvenimą. Ir net kai kurie svarbūs amatininkai, pamatę, kaip ruošiasi laidotis faraonai, laisvalaikiu dar spėdavo sau irgi išsikasti „panašius“ kapus: aišku, paprastesnius, mažesnius, „naivesnius“.
Luksoro kapus lankiau atvirkščia tvarka: pradėjau nuo amatininkų Deir El Medinoje, paskui – kilmingųjų ir užbaigiau faraonais bei faraonienėmis. Jei turi laiko, taip geriausia: tada kiekvienas naujas kapas pribloškia, nes yra įspūdingesnis už prieš tai buvusius. Į daugybę kapų pardavinėjami atskiri bilietai, bet neverta eiti į visus. Kapai įvairesni nei šventyklos, bet 12 kapų pilnai pakako (po tris iš kiekvienos visuomenės grupės: amatininkų, kilmingųjų, faraonų, faraonienių; tos pačios grupės kapai vienas šalia kito, tad tris aplankai per valandą-dvi).
![Kilmingųjų kapų šlaitas](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasLuksorasKilmingujuKapai-633x356.jpg)
Kilmingųjų kapų šlaitas
Vakarinis Nilo krantas Luksore pilnas ir laidojimo šventyklų, kuriose atlikinėti ritualai mirusiems faraonams, „iškvietus“ iš tolimų slaptų kapų jų dvasias. Kai kurios neblogai išlikusios, kai kurios puikiai atstatytos , iš kai kurių telikusios kelios stypsančios statulos – ten net bilieto nereikia pirkti.
![Hačepsutos šventykla](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasLuksorasHacepsutesSventykla-633x356.jpg)
Hačepsutos šventykla
Skaityti daugiau: Luksoras ir Nilas – Senovės Egipto triumfas
Sakaros ir Dašuro piramidės bei kiti kapai
Vieta: Egiptas
Gal Gizos piramidės Egipte garsiausios, bet tokių piramidžių laukų ~40 km spinduliu – dar ne vienas ir ne penki (iš viso Egipte piramidžių virš 100, nors didžioji dalis nedidelės ar apgriuvusios).
![Prie laiptuotosios Sakaros piramidės](http://augustinas.net/wp-content/uploads/KoronavirusasEgiptasGizaVirsus.jpg)
Prie laiptuotosios Sakaros piramidės
Piramidžių istoriją geriausiai supranti prie Sakaros piramidžių ir Dašuro piramidžių. Anksčiau faraonai laidodavosi po eiliniais vienaukščiais pastatais, vadinamais mastabomis (Įspūdingiausia tarp tokių Sakaroje – Ty mastaba). Sau kapą statydavosi dar būdami gyvi, nes nuo to priklausė jų amžinasis gyvenimas. Faraonas Džoseris valdė ~25 metus – mastabą jau įsirengė, o dar mirtis nesišviečia. Tad jo architektas Imhotepas ant vienos mastabos pastatė kitą siauresnę, ant tos – trečią ir t.t. Taip gimė Laiptuotoji Sakaros piramidė (65 m).
![Ty mastaboje](http://augustinas.net/wp-content/uploads/KoronavirusasEgiptasGiza20201003_150833Ai-633x356.jpg)
Ty mastaboje, kur puikiausiai išlikę piešiniai, tiksliai vaizduojantys Senovės Egipto gyvenimą prieš 4500 metų. Pačiose piramidėse tokio meno mažai – ten tik slegiantys akmenys ir slėpiningi koridoriai
Vėlesni faraonai nebenorėjo nusileisti Džoseriui – jiems irgi nepakako mastabų, reikėjo piramidžių. Bet faraonui Snefru laiptuota forma nepatiko – norėjosi taisyklingos. Tik kaip tokią pastatyti? Patirties nebuvo, architektams beliko spėlioti, bandyti. „Pirmasis blynas“ – Maidumo piramidė (62 m) – prisvilo. Jos šonai sugriuvo, nors jos vidurys iki šiol stūkso it koks senovinis supermasyvus gynybinis bokštas. Landos ir kapas irgi liko, bet Snefru ten nesilaidojo – jis norėjo tobulos piramidės.
![Maidumo piramidė](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasKairasMaidumoPiramide-633x356.jpg)
Maidumo piramidės grivėsiai (ši stovi kiek atokiau Sakaros ir Dašuro)
Tolesnių Snefru bandymų laukas – Dašuro piramidės. Pirmąją, Lenktąją Dašuro piramidę (105 m), bandė statyti gana stačią, bet vėl pasirodė, kad ji grius, tad viršus pastatytas gulstesnis.
![Lenktoji piramidė](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasDasuroPiramide-633x356.jpg)
Lenktoji piramidė
Snefru toks vaizdas irgi nepatiko, tad jis užsakė trečią piramidę – kad jau nuo pat pradžių būtų statoma tokiu kampu, kad išstovėtų tūkstantmečius. Ir ta Raudonoji Dašuro piramidė stovi, ir yra trečia pagal aukštį Egipto piramidė po dviejų Gizos piramidžių (105 m), ir ne ką mažiau įspūdinga. Visos vėlesnės piramidės (tarp jų ir Gizos) tebuvo didesnės ar mažesnės jos kopijos.
![Dašuro Raudonoji piramidė](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasDasuroPiramide2-633x356.jpg)
Dašuro Raudonoji piramidė
Verta aplankyti daugiau nei vieną piramidžių lauką. Gal Gizos įspūdingiausios, bet ten esi kitų turistų ir prekijų apsupty, be to, jas beveik „prarijęs“ Kairas, aplinkui – didmiestis. Sakaroje – ramiau, Dašure dar gali, kaip prieš šimtmetį, pajusti tą supančią dykumos didybę, o Maidumo piramidės net kalbinti vietiniai turizmo organizatoriai nežinojo.
![Pakeliui į piramidę](http://augustinas.net/wp-content/uploads/KoronavirusasEgiptasGiza20201002_135620Ai-633x356.jpg)
Pakeliui į piramidę. Visi koridoriai – autentiški, įrengti prieš ~4500 metų, jais lipo ir senovės egiptiečiai, ir vėlesni plėšikai, ir XIX a. archeologai. Niekur kitur pasaulyje nerasi ~4500 metų pastato, į kurio vidų tebegalėtum užeiti ir šiandien
Be to, Sakaroje yra ir daugiau lankytinų vietų – ypač įdomus Serapeumas, kur faraonų vertose katakombose laidoti šventieji jaučiai. Senovės Egipte būdavo tikima, kad daugelis dievų įsikūnija į kokius gyvūnus: tie gyvūnai, kol būdavo gyvi, garbinti, jiems mirus mumifikuoti tarsi faraonai ir tuomet „ieškoma“ naujo gyvūno, į kurį įsikūnijęs dievas. Dievas Ptah „įsikūnydavo“ į jaučius ir kadangi šis dievas „globojo“ Egipto sostinę Memfį, jo „įsikūnijimų“ kapai – puošniausi iš visų Egipto „dieviškųjų gyvūnų“ kapų.
![Serapeume](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasSakaraSerapeumas-633x356.jpg)
Serapeume
Skaityti daugiau: Piramidės ir Kairas – Egipto širdis ir pažiba
Persepolis
Vieta: Iranas
Persepolis kadais (550-330 m. pr. Kr.) buvo didžiausios pasaulyje imperijos – Persijos – valdovų rūmai.
Persepolis iš viršaus. Kolonos remdavo milžiniškų kilimais išklotų menių stogus.
Persepolį sudegino (ir Persiją nukariavo) Aleksandras Makedonietis. Ironiška, bet kaip tik todėl, kad tūkstantmečius buvo niekam nereikalingi, griuvėsiai puikiai išsilaikė. Iš tolo kolonos ant didžiulės lygios platformos primena Romos ar Graikijos civilizacijas. Iš arti – viskas kitaip. Kapiteliai čia – bulių, liūtų ir žmonių galvos. Bet įspūdingiausi – bareljefai, tiksliai perteikiantys kas čia vykdavo prieš tūkstantmečius. Dešimčių imperijos tautų atstovai neša duokles: štai juodaodžiai nubiai su dramblio kaulu, graikai su vynu, aštriakepuriai skitai, babiloniečiai, indai…
Viršum Persepolio ir aplink olose iškalti valdovų kapai.
Iš kairės į dešinę: bareljefas, valdovo kapas ir Persepolio vartai
Skaityti daugiau: Iranas – nesuprastas, bet unikalus
Abu Simbelo šventyklos
Vieta: Egiptas
Senovės Egiptas vingiavo kartu su Nilo slėniu iki sunkiai praplaukiamų Nilo slenksčių anapus dabartinio Asuano miesto, kur galingais fortais atsiremdavo į juodaodžių gyvenamą Nubiją. Fortai nuskendo. Nilo slenksčiai irgi. 1960-1970 m. pastatyta Asuano užtvanka, didžiausia pasaulyje, panarino aukštutinį Nilo slėnį po 5250 km2 ploto Nasero ežeru (sulig ištisa Lietuvos apskritimi).
Laimė, bent jau nuostabausias regiono egiptiečių šventyklas UNESCO išgelbėjo: supjaustė į gabalus, uola po uolos vilko aukštyn. Pati žymiausia, Abu Simbelas, buvo išskobta uoloje, kurią prarijo Nilas. UNESCO pastatė jam betoninę “uolą” Nasero ežero krante.
![Abu Simbelo fasadas su keturiais Ramziais](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasAbuSimbelasSventykla-633x356.jpg)
Abu Simbelo fasadas su keturiais Ramziais
Žiūrėdamas į keturias Ramzio skulptūras prie šventyklos įėjimo ir dar aštuonias viduje (Egipto faraonams niekur nepakakdavo vienos), į visus aukojimų dievams bareljefus mistiškai tamsiame interjere nė nebemąstai, kad visa šventykla “perkelta į betoną”. Viskas atrodo tikra. Yra tikra. Ir aplinka, Nasero ežero toliai, dykumos, dabar žavi ne mažiau nei praplaukiančių felukų kapitonų akį džiugindavo neužlietas Nilo slėnis.
Abu Simbelas ir šiandien – tolimiausias Egipto taškas. Nakvojome Asuane, kėlėmės 5 ryto, kad nuvažiuotume ~300 km iki Abu Simbelio ir tiek pat atgal per karštą dykumą, pro vidudienio poguliui į specialias pavėsines užsukusius vairuotojus ir miražus dykumoje. “Nakčiai kelią uždarome” – įspėjo kariškiai postuose ir skambino ragindami grįžti laiku.
![Abu Simbelo interjeras](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasAbuSimbelasVidus-633x356.jpg)
Abu Simbelo interjeras
Skaityti daugiau: Egiptas – karštis, chaosas, Istorijos pradžia
Luksoro-Karnako šventyklos
Vieta: Egiptas
Rytinio Nilo kranto Luksore šventyklos daugybę šimtmečių buvo viso Senovės Egipto religinė širdis. Mažesnė Luksoro ir pati didžiausia Karnako, jas jungia ~3 km sfinksų alėja. Abiejų „švenčiausiose erdvėse“ leopardo kailiais vilkintys šventikai kasdien rūpindavosi šventąją dievo statulėle: pažadindavo įleisdami saulę pro masyvias duris, nešdavo jai suaukotą maistą, vakare „užmigdydavo“.
![Luksoro šventykla](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasLuksorasLuksoroDventykla2-633x356.jpg)
Luksoro šventykla
Tos statulėlės buvo auksinės ir po to, kai Senovės Egipto religiją galutinai įveikė krikščionybė, jas išlydė, tad „švenčiausių erdvių“ kambarėliai visose Egipto šventyklose – nykūs ir tušti, tik nuo grindų iki lubų sulipdyti bareljefai primena ten vykusius aukojimus ir garbinimus: štai koks valdovas ar šventikas parklupęs prieš šakalagalvį mumifikavimo dievą Anubį, štai prieš ereliagalvį Horą, štai prieš liūtagalvę Sekmet.
![Atkurtas simbolinis "laivas" ant kurio stovėdavo auksinė dievo statulėlė](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasNiloSlenisDievoPagrindas-633x356.jpg)
Atkurtas simbolinis “laivas” ant kurio stovėdavo auksinė dievo statulėlė. Švenčiausioji šventyklos erdvė
Užtat puikiai išliko įspūdingos kolonų salės, kuriose gigantiškos kolonos slegia tave taip pat, kaip ir Senovės Egipto aukštuomenę prieš 3000 metų. Ir obeliskais bei valdovų statulomis paženklinti kiemai – tai buvo paskutinė vieta, kur dar įleisdavo „eilinius senovės egiptiečius“, kad bent jau per šventes galėtų išvysti laukan išneštą dievo statulėlę.
![Luksoro šventykloje](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasLuksorasLuksoroSventykla4-633x356.jpg)
Luksoro šventykloje
Visų Naujosios Karalystės Senojo Egipto šventyklų architektūra ir menas – panašūs. Egiptiečiams tai net nebuvo menas, o amatas: buvo „tinkamas“ būdas vaizduoti kiekvieną dievą, kiekvieną sceną (pvz. užsimojusį šauti lanku ar trenkti lazda faraoną), o kažkoks išradingumas tebūtų buvusi tokia pat klaida, kaip šiandien parašyti 2+2=5. Todėl šimtmetis po šimtmečio, tūkstantmetis po tūkstantmečio egiptiečiai kūrė labai panašiai: dievai vaizduoti kaip gyvūnai arba žmonės to gyvūno galvomis; žmonių kojos ir galvos vaizduotos šonu, o torsas – priekiu; svarbesnės asmenybės vaizduotos didesnės (t.y. faraonas didesnis už valdinius), identiškomis povyzomis užsimoję trenkti priešui vėzdu stovi ir pirmasis “istorinis” faraonas Narmeris, ir Ramzis III, valdęs ir vaizduotas po 2000 metų.
Geriau nuodugniai pažinti keletą šventyklų, nei eiti į visas iš eilės. Luksoras ir Karnakas – puiki pradžia.
![Šviesų šou Karnake, svarbiausioje iš senovės Egipto šventyklų](http://augustinas.net/wp-content/uploads/KoronavirusasEgiptasLuksoras20200926_190127-633x356.jpg)
Šviesų šou Karnake – tokie padaryti visose svarbiausiose Egipto lankytinose vietose. Karnako šviesų šou tarsi kokia naktinė ekskursija: šviesos paryškina čia vieną, čia kitą objektą, o koks nors ‘faraonas’ apie jį patosiškai pasakoja per garsiakalbius. Lankytojai karts nuo karto pereina iš vienos vietos į kitą
Skaityti daugiau: Luksoras ir Nilas – Senovės Egipto triumfas
Įdomiausių Artimųjų rytų civilizacijų griuvėsių žemėlapis
Loading map...
Kiti labai įdomūs Artimųjų Rytų civilizacijų griuvėsiai
Šiose vietose išlikę mažiau statinių, nei aprašytose aukščiau – bet pakankamai, kad jos būtų būtina bet kurios kelionės į atitinkamus kraštus sudėtinė dalis, ypač jei jus domina senovės paveldas.
Asuano kilmingųjų kapai (Egiptas)
Luksore gal kapų daugiau ir jie didingesni, bet Asuane irgi yra tikrai žavių. Be to, Asuano mirusiųjų “miestas” yra ne slėnyje, tačiau Nilo šlaite – todėl nuo jo atsiveria įspūdingi vaizdai į Nilą, plaukiojančias felukas, Asuano miestą: žygis link tų kapų ne mažiau įspūdingas, nei patys kapai.
Plačiau: Egiptas – karštis, chaosas, Istorijos pradžia
![Pakeliui į Asuano kilmingųjų kapus](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasAsuanasKapai.jpg)
Pakeliui į Asuano kilmingųjų kapus
Edfu šventykla (Egiptas)
Nors didžiausios senovės – Luksore, jos išsilaikė prasčiau. Edfu, tuo tarpu, išliko netgi šventyklos stogas, ją išsaugojo užpustęs smėlis, dėl to menas viduje išlikęs itin puikiai.
Plačiau: Egiptas – karštis, chaosas, Istorijos pradžia
![Edfu miestelio panorama su šventykla](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasNiloSlenisEdfuMiestas-633x356.jpg)
Edfu miestelio Nilo slėnyje panorama su šventykla
Dendaros šventykla Kenoje (Egiptas)
Viena puikiausiai išlikusių Senovės Egipto šventyklų – su gausybe dievų ir deivių atvaizdų, kriptų. Kaip ir Edfu, čia išliko netgi stogas.
Plačiau: Egiptas – karštis, chaosas, Istorijos pradžia
![Dendaros šventykloje Kenoje. Kolonų viršūnėse - deivės Hator atvaizdai](http://augustinas.net/wp-content/uploads/KoronavirusasEgiptasSNiloSlenis20200930_095118Ai-633x356.jpg)
Dendaros šventykloje Kenoje. Kolonų viršūnėse – deivės Hator atvaizdai
Filės šventykla (Egiptas)
Tai tikriausiai buvo paskutinė Egipto šventykla: kitur egiptiečiai jau masiškai atsivertinėjo į krikščionybę, o čia dar rašė paskutinius hieroglifus. Unikali ir šventyklos vieta: Nilo saloje (buvo kitoje saloje, bet pastačius Asuano hidroelektrinę ir tai salai paskendus perkelta į aukštesnę).
Plačiau: Egiptas – karštis, chaosas, Istorijos pradžia
![Filės šventykla. Tai - tipinis Egipto šventyklos fasadas, vadinamas portalu](http://augustinas.net/wp-content/uploads/EgiptasAsuanasFilesSventykla-633x356.jpg)
Filės šventykla. Tai – tipinis Egipto šventyklos fasadas, vadinamas portalu
Pasargadai (Iranas)
Buvusi Persijos Imperijos sostinė VI a. pr. Kr. Iš jos valdė Kyras Didysis. Vienišas Kyro kapas – žymiausia Pasargadų vieta, nes daug kas kita čia sugriuvę. Tačiau galima aptikti seniausio pasaulio sodo liekanų ir daugiau.
Plačiau: Iranas – nesuprastas, bet unikalus
![Kyro kapas Pasargaduose](http://augustinas.net/wp-content/uploads/IranasPasargadai.jpg)
Kyro kapas Pasargaduose
Ugaritas (Sirija)
Ugaritas garsėja kaip vieta, kur išrasta pirmoji abėcėlė (rašto sistema, kur raidė žymi vieną garsą). Miestas klestėjo XII-XV a. pr. Kr., o dabar iš jo likusios tik geriausių atveju žmogaus ūgio sienos. Kita vertus, ne daug tokio amžiaus miestų, kurie būtų išlikę ir tiek.
Plačiau: Rekviem Sirijai – kelionės į Sirija atsiminimai
Įėjimas į Ugarito archeologinę vietovę, paženklintas Hafezo (kairėje) ir Bašaro Al Asadų veidais.
Maris (Sirija)
XVIII-XXII a. pr. Kr. Mesopotamijos civilizacijos miestas – vienintelis toks Sirijoje. Išlikusios pastatų apačios (maždaug žmogaus ūgio ar kiek didesnės), Zigurato – valdžios centro – liekanos.
Plačiau: Rekviem Sirijai – kelionės į Sirija atsiminimai
Mesopotamijos civilizacijos Mario miesto pamatai.
Hatušas (Turkija)
Hetitų civilizacijos dabartinėje Turkijoje sostinė. Įdomiausi čia bareljefai, sukurti prieš ~4000 metų. Tiesa, daug svarbių hetitų meno kūrinių sugabenta į Civilizacijų muziejų Ankaros mieste – verta užsukti ir ten.
Plačiau: Ankara – pamiršta Turkijos sostinė
![Hetitų bareljefai ant uolų jų buvusioje sostinėje Hatušoje. Jiems - 4000 metų](http://augustinas.net/wp-content/uploads/TurkijaHetitaiBareljefai.jpg)
Hetitų bareljefai ant uolų jų buvusioje sostinėje Hatušoje. Jiems – 4000 metų
Masada (Šventoji žemė)
Žydų Pilėnai. Kai šturmavo romėnų kariai, tvirtovę gynę žydai susidegino. Išliko daug kas tiek pačioje tvirtovėje, tiek romėnų stovyklose, iš kurių romėnai į tvirtovės viršų tiesė didžiulius “laiptus”.
Plačiau: Šventoji žemė – Jėzus, Izraelis ir Palestina
![Masados tvirtovė nuo viršaus](http://augustinas.net/wp-content/uploads/SventojiZemeMasada.jpg)
Masados tvirtovė nuo viršaus
Uadanas (Mauritanija)
Mauritanijos Adraro dykumos begalynėje išlikę romantiški “kupranugarių uostamiesčio” griuvėsiai. Pirkliai, pririšę kupranugarius apačioje, prieš kelis šimtmečius eidavo nakvoti į šį ankštų gatvelių miestelį, mainydavosi prekėmis, melsdavosi mečetėse. Itin romantiška buvo atvykti per saulėlydį. Kitų turistų nebuvo net sezono metu – Mauritanija yra anapus turistinių maršrutų.
Plačiau: Mauritanija – Afrikos dykumų klasika
![Uadano griuvėsiai](http://augustinas.net/wp-content/uploads/MauritanijaUadanas4.jpg)
Uadano griuvėsiai
Al Ula (Saudo Arabija)
Tai – Saudo Arabijos Petra, dar vienas tų pačių nabatėjų civilizacijos uolose iškaltas kapų miestas. Jis gal net nemažiau įspūdingas! Kur kas mažiau žymus dėl to, kad čia patekti sunkiau: daugiau trukdžių, biurokratijos, negali tiesiog vaikščioti laisvai. Ilgą laiką Al Ula iš viso buvo beveik nepasiekama, o vietiniai tikėjo, kad vieta užkerėta… Kita vertus tiems, kam yra smagiau keliauti po mažiau atrastas vietas ir kas netingi ruoštis, tikiu, kad Al Ula patiks net labiau už Petrą!
Plačiau: Saudo Arabija – (ne)atsivėrusi uždrausta karalystė
![Al Ulos kapai](http://augustinas.net/wp-content/uploads/SaudoArabijaAlUlaKapai3.jpg)
Al Ulos kapai
Kitos įdomiausios pasaulio vietos
Miestai: Senoviniai miestai | XIX a. miestai | Šiuolaikiniai didmiesčiai | Kurortai | Ypatingi miestai | Inžineriniai statiniai
Gamta: Pakrantės ir salos | Poliariniai peizažai | Vulkanai ir geizeriai | Kalnai ir kanjonai | Miškai ir džiunglės | Kriokliai | Dykumos | Olos ir požemiai | Ežerai | Gyvūnija
Kultūrinės patirtys: Pramogų parkai ir gyvieji muziejai | Šou ir renginiai | Ceremonijos | Sportas | Nakvynės vietos | Kelionių būdai | Valgymo būdai | Mažumos | Pramogos | Savičiausios valstybės
Istorinės vietos: Priešistorinės | Graikų ir romėnų | Artimųjų Rytų civilizacijų | Indėnų civilizacijų | Azijos civilizacijų | Pilys ir rūmai
Baisiausios vietos: Ekstremaliausios vietos | Išniekinta gamta | Nuosmukio vietos | Mirties vietos | Genocidų ir žudynių vietos | Įšalusių karų frontai
Aplankęs daugiau šalių, įdomiausių pasaulio vietų ir patirčių sąrašus plečiu.
Tačiau jau esu buvęs daugiau nei 110 šalių ir dešimtyse tūkstančių lankytinų vietų. Jei kuri garsi vieta nėra sąraše - gali būti todėl, kad ji pasirodė nepakankamai įspūdinga, o ne todėl, kad nebūčiau jos lankęs. Šiaip ar taip, kai kurios garsios lankytinos vietos tokios yra daugiau dėl reklamos.
Jei kyla klausimų, kodėl neįtraukiau tam tikros vietos į sąrašus, arba norite sužinoti apie įdomiausias pasaulio vietas daugiau - klauskite komentaruose, su malonumu atsakysiu!
Naujausi komentarai